Kādas specifiskas darba aizsardzības organizatoriskās prasības ir pārtikas produktu un dzērienu ražošanā?
![Kādas specifiskas darba aizsardzības organizatoriskās prasības ir pārtikas produktu un dzērienu ražošanā?](/sites/default/files/styles/wide_1024x600/public/articles/2020-09/AdobeStock_243566351.jpeg?itok=Cqe-3IYd)
Darba devējam ir vairākas iespējas, kā izveidot un uzturēt darba aizsardzības sistēmu savā uzņēmumā. Uzņēmumā, kas darbojas pārtikas ražošanas nozarē un veic ar nozari saistītās palīgdarbības, būtiska nozīme ir tam, cik darbinieku tajā tiek nodarbināti.
Ja pārtikas ražošanas uzņēmumā nav vairāk kā 5 nodarbinātie, tad darba devējam ir šādas iespējas:
- norīkot vai pieņemt darbā darba aizsardzības speciālistu, kas apguvis kādu no šādiem apmācību veidiem saskaņā ar Ministru kabineta 2010. gada 10. augusta noteikumiem Nr. 749 «Apmācības kārtība darba aizsardzības jautājumos»:
- darba aizsardzības pamatlīmeņa zināšanu izglītības programmu (160 h vai 60 h) un papildus – vēlams arī specializēto zināšanu izglītības programmu (40 h) darba aizsardzības jomā saistībā ar attiecīgo komercdarbības veidu;
- ieguvis augstāko izglītību darba aizsardzībā;
- iesaistīt kompetento speciālistu vai kompetento institūciju darba aizsardzībā (šajā gadījumā darba devējam jānorīko sava uzņēmuma darbinieks, kurš būs atbildīgs par sadarbību ar kompetento institūciju).
Ja pārtikas ražošanas uzņēmumā ir no 6 līdz 10 nodarbinātajiem, tad darba devējam ir šādas iespējas:
- norīkot vai pieņemt darbā darba aizsardzības speciālistu, kas apguvis kādu no šādiem apmācību veidiem:
- darba aizsardzības pamatlīmeņa zināšanu izglītības programmu (160 h vai 60 h) un specializēto zināšanu izglītības programmu (40 h) darba aizsardzības jomā saistībā ar attiecīgo komercdarbības veidu;
- darba aizsardzības pamatlīmeņa zināšanu 160 h izglītības programmu, kas iegūta līdz 2013. gadam, ja speciālistam ir arī augstākā izglītība dabaszinātnēs, inženierzinātnēs, veselības aizsardzības jomā vai tiesību zinātnēs un viņam ir vismaz piecu gadu darba pieredze attiecīgajā profesijā vai darba aizsardzībā;
- ieguvis augstāko izglītību darba aizsardzībā;
- iesaistīt kompetento speciālistu vai kompetento institūciju darba aizsardzībā (šajā gadījumā darba devējam jānorīko sava uzņēmuma darbinieks, kurš būs atbildīgs par sadarbību ar kompetento institūciju).
Ja pārtikas ražošanas uzņēmumā ir no 11 līdz 249 nodarbinātajiem, tad darba devējam ir šādas iespējas:
- norīkot vai pieņemt darbā darba aizsardzības speciālistu ar augstāko izglītību darba aizsardzībā;
- iesaistīt kompetento institūciju darba aizsardzībā (šajā gadījumā darba devējam jānorīko sava uzņēmuma darbinieks, kurš būs atbildīgs par sadarbību ar kompetento institūciju).
Ja pārtikas ražošanas uzņēmumā ir 250 vai vairāk nodarbināto, tad darba devējam ir šādas iespējas:
- norīkot vai pieņemt darbā divus vai vairākus darba aizsardzības speciālistus, no kuriem vismaz vienam ir augstākā izglītība darba aizsardzībā;
- iesaistīt kompetento institūciju darba aizsardzībā (šajā gadījumā darba devējam jānorīko sava uzņēmuma darbinieks, kurš būs atbildīgs par sadarbību ar kompetento institūciju).
Uzmanību!
Vairumā gadījumu pārtikas produktu un dzērienu ražošanas uzņēmumos darbu veikšanai darba devējiem obligāti ir jāpiesaista kompetentā institūcija darba aizsardzībā!
Ja uzņēmums veic kādu no tabulā minētajiem komercdarbības veidiem, tad darba devējam darba aizsardzības sistēmas izveidošanā un uzturēšanā jāiesaista kompetentā institūcija darba aizsardzībā. Pamatojoties uz savstarpēju vienošanos starp darba devēju un kompetento institūciju, uzņēmumā jāizveido un jāuztur darba aizsardzības sistēma, kurā kompetentā institūcija veic vismaz šādas darbības:
- novērtē darba vides risku uzņēmumā;
- nosaka uzņēmuma atbilstību darba aizsardzības normatīvo aktu, kā arī ar darba aizsardzību saistīto normatīvo aktu prasībām (piemēram, ugunsdrošība, ķīmisko vielu un ķīmisko maisījumu drošība, bīstamo iekārtu drošība);
- izstrādā darba aizsardzības pasākumu plānu, lai novērstu atklātos darba vides riskus vai samazinātu tos līdz pieļaujamam līmenim, kā arī nodrošina uzņēmuma atbilstību darba aizsardzības normatīvo aktu prasībām.
Kompetentu institūciju saraksts atrodams Latvijas Republikas (LR) Labklājības ministrijas vietnes (www.lm.gov.lv) sadaļā «Nozares Politika. Darbs. Darba aizsardzība» un Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras nacionālā kontaktpunkta vietnes (www.osha.lv) sadaļā «Sistēma».
Komercdarbības nozares pārtikas produktu un dzērienu ražošanā, kurās darba devējam ir jāiesaista kompetentā institūcija darba aizsardzībā (nozares norādītas Ministru kabineta 2009. gada 22. septembra noteikumu Nr. 1077 «Grozījumi Ministru kabineta 2005.gada 8.februāra noteikumos Nr.99 «Noteikumi par komercdarbības veidiem, kuros darba devējs iesaista kompetentu institūciju»» redakcijā).
![515](/sites/default/files/inline-images/Screen%20Shot%202017-10-14%20at%2012.33.45.png)
Darba devējs drīkst neiesaistīt kompetentu institūciju, ja:
- uzņēmumā nav vairāk par 5 nodarbinātajiem;
- uzņēmumā ir no 6 līdz 10 nodarbinātajiem, bet darba devējs nodrošina šādu prasību izpildi:
- uzņēmumā ir izveidota un darbojas darba aizsardzības sistēma,
- darba vides iekšējo uzraudzību un risku novērtēšanu uzņēmumā veic darba aizsardzības speciālists, kura zināšanas atbilst 1 no šādām prasībām:
- ieguvis profesionālo augstāko izglītību darba aizsardzībā,
- ieguvis augstāko izglītību dabaszinātnēs, inženierzinātnēs, veselības aizsardzības jomā vai tiesību zinātnēs un viņam ir vismaz 5 gadu darba pieredze attiecīgajā profesijā vai darba aizsardzībā, kā arī viņš ir apguvis darba aizsardzības pamatlīmeņa zināšanu izglītības programmu 160 stundu apjomā,
- apguvis darba aizsardzības pamatlīmeņa zināšanu izglītības programmu un specializēto zināšanu izglītības programmu darba aizsardzības jomā saistībā ar attiecīgo komercdarbības veidu;
- uzņēmumā ir 11 un vairāk nodarbināto, bet darba devējs nodrošina šādu prasību izpildi:
- uzņēmumā ir izveidota un darbojas darba aizsardzības sistēma,
- darba vides iekšējo uzraudzību un risku novērtēšanu uzņēmumā veic darba aizsardzības speciālists, kas ieguvis profesionālo augstāko izglītību darba aizsardzībā.
Mazākos uzņēmumos, kuros ir tikai viens cehs/ražotne un tiek veikti tikai viena veida darbi (piemēram, tikai konditorijas izstrādājumu ražošana), iespējams, pietiktu ar vienu darba aizsardzības speciālistu. It īpaši gadījumos, ja daļa ar darba aizsardzību saistīto darbu tiek uzdota citiem uzņēmuma darbiniekiem – piemēram, obligāto veselības pārbaužu kartes atbilstoši sarakstam var izstrādāt sekretāre, bet instruktāžu darba vietās veic tiešie vadītāji. Svarīgi atcerēties, ka nodarbinātajiem, kas veic darba aizsardzības speciālista pienākumus, jābūt apmācītiem darba aizsardzībā.
Savukārt lielākos uzņēmumos, iespējams, nepieciešami vairāki darba aizsardzības speciālisti vai arī viens speciālists un laba sadarbība ar kompetento institūciju, jo pārtikas produktu un dzērienu ražošana uzskatāma par augsta riska darbiem. Lai būtu vieglāk organizēt darbus, daļa uzņēmumu ir apmācījuši cehu/ražotņu vadītājus vai meistarus atbilstoši pamatlīmeņa zināšanu apguves programmai, kas uzskatāms par labu praksi. Katram uzņēmumam ir jāizvēlas savs piemērotākais variants, kā organizēt darba aizsardzības sistēmu!
Pamatlīmeņa apmācību veic akreditēti mācību centri (mācību centru sarakstu, kas veic apmācību atbilstoši apmācību programmai «Darba aizsardzība», iespējams atrast Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras nacionālā kontaktpunkta vietnes (www.osha.lv) sadaļā «Apmācība»).
2020. gada jūnijā stājās spēkā vairāki grozījumi Darba aizsardzības likumā, kas ietekmē darba aizsardzības sistēmas organizēšanas iespējas daudzos Latvijas uzņēmumos. Šajos rokasgrāmatas papildinājumos ir iekļautas svarīgākās izmaiņas, kas adaptētas konkrētām rokasgrāmatā iepriekš aprakstītām nozarēm. Par to, kādas specifiskas prasības jāņem vērā citās nozarēs, uzzini darba aizsardzības ekspertes Lindas Matisānes aktualizētajās rokasgrāmatas nodaļās:
Darba aizsardzības rokasgrāmata
1.5. Obligātās veselības pārbaudes
1.13. Sodu sistēma darba aizsardzībā
5. Darba aizsardzība atsevišķās nozarēs
5.2. Darba aizsardzība būvniecībā
5.3. Darba aizsardzība kokapstrādē
5.4. Darba aizsardzība metālapstrādē
5.5. Darba aizsardzība lauksaimniecībā
5.6. Darba aizsardzība pārtikas produktu un dzērienu ražošanā
5.7. Darba aizsardzība transporta nozarē